Prieš kiek daugiau nei mėnesį Panevėžyje, viename iš Nemuno gatvės buvusių bendrabučių sprogus dujų balionui ir suniokojus du butus bei sužalojus vieno iš jų savininką, paaiškėjo, kad ne tik šiame daugiabutyje gyvenama lyg ant parako statinės.
Nors valstybė siūlo finansinę pagalbą dujų balionus keičiant į saugesnį maisto gaminimą, panevėžiečiai ja pasinaudoti neskuba.
Valstybinė energetikos reguliavimo tarnyba skelbia, kad tik 8 proc. Panevėžio gyventojų, galinčių gauti tokią paramą, ja pasinaudojo.
Jau kitąmet daugiabučių gyventojai, besinaudojantys dujų balionais, sulauks baudų.
Balionai belangėse
Staniūnų gatvės 70-ojo namo pirmininkė Irena Jasiūnienė skaičiuoja, kad jų daugiabutyje, kažkada buvusiame profesinės mokyklos bendrabutyje, dar yra apie penkiolika butų, kuriuose naudojamasi dujų balionais.
Pasak pirmininkės, penkiasdešimties litrų gamtinių dujų balionus gyventojai tempia net į penktą aukštą. Ji neatmeta, kad besinaudojančiųjų balionais gali būti ir daugiau, mat ne visi apie tai pasisako.
„Namas ruošiamas renovacijai, o kas bus atsakingas, jeigu palikus tuos balionus sprogimas įvyks jau renovuotame name.“
I. Jasiūnienė
„Vieni savo jėgomis ir finansais susitvarkė ir įsirengė butuose elektrines virykles, bet kiti dėl vienokių ar kitokių priežasčių to nedaro. Buvusiame bendrabutyje buvo laisvų patalpų ir jas žmonėms leista privatizuoti. Dabar jose dažnai laikomi dujų balionai, nors tos patalpos nevėdinamos, neturi langų“, – pasakojo I. Jasiūnienė.
Su kliūtimis
Namo pirmininkės teigimu, 2021-aisiais gyventojai nusprendė pasinaudoti valstybės parama ir atsisakyti dujų balionų, tačiau tąkart Panevėžio savivaldybėje ji išgirdo, kad šis namas negali pretenduoti į paramą.
„Vėliau išsiaiškinau, kad mūsų namas nebuvo įtrauktas į Valstybinės energetikos reguliavimo tarnybos sąrašus“, – teigė I. Jasiūnienė.
Ištaisius šią klaidą, šiemet daugiabučio bendrija nusprendė teikti paraišką, tačiau ir vėl iškilo kliūčių.
Norint gauti valstybės paramą, kuri siekia iki 726 Eur vienam butui, būtinas bent 70 proc. gyventojų pritarimas.
Pasak pirmininkės, šiame daugiabutyje iš 83 butų net 40 priklauso Panevėžio savivaldybei kaip socialiniai būstai.
„Iki gegužės pabaigos privalome pateikti visus dokumentus paramai gauti, bet to negalime padaryti, nes neturime Savivaldybės pritarimo. O leidimą gali duoti tik miesto Taryba. Savivaldybė kaip socialinių būstų savininkė yra bendrijos narė, tad kiti gyventojai tapo savotiškais jos įkaitais“, – guodėsi I. Jasiūnienė.
Pirmininkė svarsto, kad Savivaldybė neskuba rengti dokumentų, nes dujų balionų keitimas į alternatyvius ir saugesnius maisto ruošimo būdus jai neaktualus – iš profesinės mokyklos perimtuose ir socialiniais paverstuose butuose įrengtos elektrinės viryklės.
„Namas ruošiamas renovacijai, o kas bus atsakingas, jeigu palikus tuos balionus sprogimas įvyks jau renovuotame name“, – nuogąstauja I. Jasiūnienė.
Dujų balionus maisto ruošai naudoja ne tik kaimo, bet ir miesto gyventojai. Nors bendrabutinių butų bendro naudojimo virtuvėse įvestos dujos, dažnas gyventojas nedidelę virtuvėlę įsirengęs savo kambaryje ir pasistatęs dujų balioną.
Lauks kito posėdžio
Panevėžio savivaldybės Miesto infrastruktūros skyriaus vedėjas Dalius Vadluga teigė, kad socialinių butų savininkas yra miesto Taryba, todėl tik ji gali priimti sprendimus. Namo pirmininkei esą viskas buvo paaiškinta.
„Parengti dokumentų artimiausiam Tarybos posėdžiui nebespėsime, bet kitame šis klausimas tikrai bus. Visuose Savivaldybės būstuose šiame name įrengtos elektrinės viryklės, bet suprantame, kad mūsų sprendimo laukia ir kiti gyventojai“, – kalbėjo D. Vadluga.
Pasak Miesto infrastruktūros skyriaus vedėjo, visi namų administratoriai informuoti apie kvietimą dujų balionus keisti alternatyviais energijos šaltiniais pasinaudojant valstybes parama.
Tai itin aktualu gyvenantiesiems bendrabutiniuose butuose.
Nors į bendrojo naudojimo virtuves atvestos dujos, retas kuris jose ruošia valgį. Dažniausiai gyventojai nedideles virtuvėles įsirengia savo kambariuose. O kaip parodė neseni įvykiai, maisto ruoša naudojant gamtinių dujų balionus gali baigtis tragiškai.
„Savivaldybė turi pareigą apie tokią priemonę informuoti gyventojus, tai mes ir darome. Patys matome, kokiomis skaudžiomis nelaimėmis gali baigtis dujų balionų naudojimas daugiabučiuose“, – pabrėžė D. Vadluga.
Panevėžiečiai neskuba
Savivaldybės duomenimis, Panevėžyje yra dvylika daugiabučių, kurių gyventojai dar naudoja dujų balionus. Tik vienas daugiabutis – Pušyno g. 33 – tokia valstybės parama pasinaudojo.
„Kodėl kiti neteikia paraiškų, sunku atsakyti. Mes buvome prašę administratorių Panevėžio butų ūkio ir „Panevėžio būsto“ padėti namų pirmininkams užpildyti reikiamus dokumentus paramai gauti. Pačias paraiškas teikia ne savivaldybės, o bendrojo naudojimo objektų valdytojai. Dabar kaip tik yra paskelbtas naujas kvietimas“, – pasakojo Miesto infrastruktūros skyriaus specialistas Arvydas Šatas.
Tiesa, jis atkreipia dėmesį, kad gali būti ir daugiau daugiabučių, kurių gyventojai naudoja dujų balionus, nes sukontroliuoti gana sudėtinga.
„Jei namų pirmininkai sugeba išsiaiškinti, kiek gyventojų butuose naudoja dujų balionus, tada ir mes tą informaciją žinome. Prašysime, kad namų administratoriai inventorizuotų, ar tikrai tik dvylikos daugiabučių gyventojai naudojasi dujų balionais, nes bendrabučių Panevėžyje yra daugiau. Gali būti, kad sąrašą teks papildyti. Dujas įsivesti į kiekvieną butą būtų sudėtinga, bet įsirengti elektrines virykles tikrai įmanoma“, – įsitikinęs A. Šatas.
Ir parama, ir baudos
Energetikos ministerija dar 2019 metais parengė veiksmų planą, pagal kurį trijų ir daugiau aukštų daugiabučiuose dujų balionai negalės būti naudojami nuo 2024 m. pabaigos.
Šiam tikslui pasiekti Vyriausybė 2024 m. iš biudžeto skyrė 3,8 mln. Eur, iš jų valstybės parama vienam butui, pašalinus dujų balioną, sieks iki 726 Eur.
2020–2023 m. valstybės parama pasinaudojo 1 478 daugiabučių namų gyventojai iš 56 savivaldybių.
Jei dujų balionai liktų daugiabučiuose namuose, nuo 2025 metų jų gyventojai gali sulaukti baudų. Jos siektų nuo 60 iki 140 eurų.