Panevėžyje planuojamas modernus paplūdimys su vandens sporto baze, plaukimo takeliais, čiuožykla ir kitomis įdomybėmis aktyviam poilsiui.
Miesto Savivaldybė rengiasi skelbti konkursą tokios rekreacinės infrastruktūros projektui parengti.
Pramogų zona
Panevėžio savivaldybės Miesto infrastruktūros skyriaus vedėjo pavaduotojo Dariaus Linkono teigimu, naujasis paplūdimys atsirastų jau seniai panevėžiečių pamėgtoje maudymosi vietoje buvusios „Ekrano“ gamyklos pašonėje.
Konkurso laimėtojo bus prašoma suprojektuoti smėlio paplūdimį su maudymuisi skirta zona, aptverta plūdurais, su gelbėtojo bokšteliu, prieplauka su atskirtais 25 m ilgio plaukimo takeliais, nusileidimo į vandenį čiuožykla, numatyti vietas ramiai ilsėtis ir pasikaitinti saulėje.
Paplūdimys bus suskirstytas į zonas: poilsio, maudymosi, sporto ir netgi atskirą teritoriją, skirtą lankytis su gyvūnais.
Jame planuojama įrengti ne mažiau nei dvi tinklinio aikšteles su tribūnomis, paplūdimio futbolo aikštelę, vaikų žaidimo aikšteles. Poilsiautojų patogumui būtų įrengtos ne tik tvarkingos kabinos, tualetai, bet ir dušai.
Naujoje miesto poilsiavietėje atsirastų ir gelbėtojai.
Dabartinis paplūdimys šioje vietoje nė iš tolo neprimena būsimosios panevėžiečių traukos vietos.
Čia sezono metu tik nušienaujama žolė, išvaloma teritorija, pastatomi konteineriai buitinėms atliekoms ir rūšiavimui – stiklui, plastikui, popieriui. Taip pat sumontuojamos persirengimo kabinos, pastatomi biotualetai. Tokia miesto maudykla neprilygsta moderniai sutvarkytiems Panevėžio rajono paplūdimiams.
Laukti nėra laiko
Pasak D. Linkono, projektą planuojama pirkti netrukus, nes patirtis rodo, jog projektuotojai ne tik nespėja per nustatytą terminą atlikti darbo, bet ir pusmetį vėluoja. Savivaldybė viliasi jau kitų metų pabaigoje turėti užbaigtą projektą su visais reikiamais statybų ir kitais dokumentais.
„Norėtume nusipirkti projektą anksčiau, kad jau kitų metų pabaigoje planuojant biudžetą būtų galima galvoti ir apie paplūdimio įrengimą“, – teigė vedėjo pavaduotojas.
Planuojama, kad projekto parengimas Savivaldybės biudžetui gali kainuoti iki 30 tūkst. eurų.
Kiek atsieitų naujo, modernaus paplūdimio įrengimas, anot D. Linkono, paaiškės rankose turint projektą.
Tokiai infrastruktūrai sukurti Savivaldybė pasirengusi ieškoti įvairių finansavimo šaltinių. Tam tikimasi lėšų pritraukti ir iš Europos Sąjungos paramos fondų.
P. ŽIDONIO nuotr.
Kovėsi teisme
Numatytoje sutvarkyti teritorijoje daugybę metų buvo miesto paplūdimys, į kurį panevėžiečiai mėgautis saule ir vandeniu traukdavo dar sovietmečiu.
Ši vasaros poilsiautojų pamėgta teritorija buvo tapusi ir teisminių ginčų objektu.
Dar 2005-aisiais miesto Savivaldybė čia norėjo įteisinti poilsio zonos teritoriją, tačiau į teismą kreipėsi panevėžietis, reikalavęs šioje vietoje sugrąžinti dar prieš karą jo tėvams priklausiusią žemę. Vienas teismas buvo palankus Savivaldybei, teigęs, kad rekreacinė teritorija negali būti grąžinama natūra. Tačiau bylai pasiekus Aukščiausiąjį administracinį teismą, šis konstatavo, kad vaizdinga marių pakrantė turi būti grąžinta kadaise buvusio savininko palikuoniams.
Tokia panevėžiečio pergalė buvo unikali. Iki tol dar niekam nebuvo pavykę atgauti sovietmečiu nacionalizuotos ir vėliau prie rekreacinių miesto teritorijų priskirtos žemės.
Po šio pralaimėjimo Savivaldybė neberizikavo ir nebeginčijo sklypo „Ekrano“ marių pakrantėje grąžinimo ir kitam savininkui.
Paplūdimio zonos savininkams už tai, kad šie leistų ir toliau panevėžiečiams naudotis paplūdimiu, buvo pritaikyta 50 proc. žemės mokesčio lengvata, tačiau nuo 2014 metų pradėtas skaičiuoti visas mokestis.
Iš privačių rankų miestui atpirkti paplūdimį Savivaldybei pavyko tik 2019-aisiais.
Už daugiau nei dviejų hektarų teritoriją, kurią numatoma tvarkyti, jos savininkams Savivaldybė sumokėjo 68,2 tūkst. eurų.
Poilsiautojų pašonėje – statybinis laužas
Panevėžio savivaldybei turint planų sovietinį paplūdimį paversti šiuolaikiška poilsio zona, pernai kilo didžiulis skandalas, kai kaimynystėje Akmenės verslininkai suplanavo įrengti statybų atliekų smulkinimo aikštelę.
Į ją planuota gabenti statybines atliekas iš visos Lietuvos – vidutiniškai po dešimt sunkvežimių per dieną. Per metus miesto paplūdimio, Futbolo akademijos stadiono pašonėje, būtų malama, smulkinama apie 50 tūkst. tonų plytų, betono, čerpių, akmenų ir t. t.
Kilus didžiuliam tiek gyventojų, tiek miesto Savivaldybės pasipiktinimui, regis, verslininkai savo planus sustabdė.
Panevėžio savivaldybės Miesto infrastruktūros skyriaus specialistės Rūtos Taučikienės teigimu, kol kas nėra jokių žinių apie jų tolesnius žingsnius.
„Gal persigalvojo? Vis tiek juk toks ažiotažas kilo“, – svarsto R. Taučikienė.