„Gera pradžia – pusė darbo“, – sakė išminčiai. Panevėžio upių šienavimo pradžia nebuvo sėkminga. Už 80 tūkst. eurų pernai pirkta vandens amfibija lyg užkeikta: iš pradžių ieškota, kas galėtų ją valdyti ir kas apdraustų išskirtinę techniką, o dabar naują mašiną ir taisyti prireikė.
Šis pirkinys buvo dalis Panevėžio savivaldybės su partneriais iš Molėtų, Anykščių, Sartų, Gražutės regioninių parkų direkcijos ir Latvijos (Preilių, Riebinios, Agluonos) savivaldybėmis įgyvendinto projekto vystyti ekologiniam vandens turizmui Latvijoje ir Lietuvoje. Paties Panevėžio, už projekto lėšas nusipirkusios amfibiją, indėlis minimalus – vos 7000 Eur.
Kol panevėžiečių amfibija ožiuojasi, Nevėžį baigia šienauti samdyti kauniečiai. Nors buvo planuota upę valyti tik iki Vakarinės gatvės, šienavimo darbai pratęsti ir už jos.
Ruduo iki pirmųjų šalnų – pats tinkamiausias metas upėms šienauti, nes jos būna nusekusios. Be to, tada nupjauta žolė neatauga, neperi paukščiai, nebeneršia žuvys.
Šienapjūtė neliko nepastebėta
Panevėžiečiai jau maždaug porą mėnesių mato Nevėžio upėje dirbančią vandens žoliapjovę, vadinamąją amfibiją. O neseniai socialiniuose tinkluose pasidalijo filmuota medžiaga, kaip tokia amfibija upėje nupjautą žolę krūvomis prie Savitiškio g. tilto sustumia žemyn į užtvanką.
Savivaldybės Miesto infrastruktūros skyriaus specialistė Rūta Taučikienė ramina, kad šienpjoviai Nevėžyje nieko neleistino nedaro ir gamta nepatiria žalos.
„Taip turi būti. Nupjauti makrofitai (didieji vandens augalai – aut. pastaba) Nevėžyje metami per užtvanką į kitą pusę, nes upės atkarpoje tie Kultūros ir poilsio parku nėra galimybės iškeltų žolių išvežti. Po rekonstruotą parką negali važinėti sunkiasvorės mašinos, nes gali sulaužyti įrengtą infrastruktūrą“, – teigė specialistė.
Kadangi bus šienaujama ir nuo Vakarinės gatvės link Berčiūnų, nupjauti augalai, pasak R. Taučikienės, bus iškelti kitoje Vakarinės gatvės pusėje ir išvežti į žaliųjų atliekų aikštelę.
Tą patį patvirtino ir Panevėžio upę šienaujančios kauniečių įmonės „Hidrum“ vadovas Mindaugas Surantas. Jis patikino, kad Nevėžyje nupjautos žolės niekada nepaliekamos nei upėje, nei jos krante.
Šiemet bendrovė įsipareigojo Aukštaitijos sostinei išvalyti beveik šešių kilometrų ruožą tarp J. Biliūno ir Vakarinės gatvių – iš viso apie 3,9 ha. Baigę ją šienauti, kauniečiai pažadėjo papildomai nupjauti dar 150 m Berčiūnų link.
Dar vasarą tikėtasi, kad imtis Nevėžio šienavimo greitai galės ir pačios Savivaldybės pernai pirkta Turkijoje pagaminta amfibija. Visgi šioji sukėlė vėl naujų rūpesčių.
Kol panevėžiečių amfibija ožiuojasi, Nevėžį baigia šienauti kauniečiai. P. Židonio nuotr.
Ieško meistrų
Unikali technika įmonės „Panevėžio specialus autotransportas“ garaže stovėjo, kol atsirado tokią valdyti galintis darbuotojas ir buvo išspręstas klausimas dėl amfibijos draudimo.
Vis dėlto prieš kelias savaites planuotą amfibijos startą vėl teko atidėti.
Įmonės „Panevėžio specialus autotransportas“ Miesto tvarkymo skyriaus laikinojo vadovo Sigito Vainausko teigimu, dar nė karto nedirbusi mašina sugedo vos išvaryta iš garažo.
„Kiek žinau, ji dabar tvarkoma. Kažkas su hidrauline sistema gali būti negerai. Technika žema, pavažiavo ir sustojo. Gal per ilgai stovėjo nejudinta?“ – svarsto S. Vainauskas
Anot jo, bėda, kad sudėtinga surasti meistrus tokiai technikai.
„Vežė vienai Panevėžio įmonei, vežė kitai – niekas nedirba su vandens technika ir bijo nagus kišti. Gal Klaipėdoje geriau žinotų, ten turi daugiau patirties su vandens įranga“, – sako S. Vainauskas.
Kad nauja mašina nevažiuoja, jo nestebina.
„Mes turėjome ne vieną mašiną, kuri nors nauja, bet nedirba. Reikia laiko. O ir mes daugiau suprantame apie įprastą techniką nei apie vandens“, – pripažįsta bendrovės atstovas.
Žoliapjovių specifika
Savivaldybės Miesto infrastruktūros skyriaus vedėjas Dalius Vadluga teigė, kad naujai vandens žoliapjovei nieko blogo nenutiko, jai tik trūksta ekologiškų tepalų. Šiuos privalu naudoti, kad vandens telkiniai nebūtų teršiami.
O kai tepalai bus nupirkti, technika esą galės dirbti. Tik šiemet šių darbų Savivaldybė jau nebežada imtis – juos paliks baigti samdytai įmonei „Hidrum“.
„Mūsų mašina šiek tiek ožiuojasi, bet kitais metais ją tikriausiai jau paleisime. Dabar dirba rangovai, jie ir baigs sezoną“, – paaiškino D.Vadluga.
Toks pat vandens šienapjūtės prakeiksmas lydi ir anykštėnus. Šio rajono Savivaldybė pernai už 75 tūkst. eurų taip pat įsigijo upių stebuklą, bet jis nė nepradėjęs dirbti stovėdamas garaže gedo tris kartus.