Nepasiturintys gyventojai jau kovą vietoje dalintų maisto paketų gaus socialines korteles su 25 eurais vienam asmeniui visam ketvirčiui. Nors motyvuojama, kad toks paramos būdas patogesnis ir oresnis, nes žmogus pats galės išsirinkti, ką pirkti, kaimų gyventojai baiminasi, kad apsipirkti teks važiuoti ne vieną kilometrą.
Nepasiturintiems gyventojams nebereikės stovėti eilėje ir laukti pagal grafikus dalijamų Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo produktų.
Gavę socialines korteles, jie galės apsipirkti šiame projekte dalyvaujančioje parduotuvėje. Už socialinėje kortelėje esančius pinigus bus galima įsigyti ne tik maisto produktų, bet ir kitų prekių – higienos, buities apyvokos daiktų, drabužių, avalynės ir kt.
Draudžiama pirkti tik alkoholinius gėrimus, tabaką ir loterijos bilietus.
Planuojama, kad į korteles kartą per ketvirtį bus pervedama po 25 eurus.
Ir jais bus galima naudotis iki ateinančių metų kovo 15 dienos, tačiau pinigų nebus galima išsigryninti.
Taip pat nebus galima bet kur apsipirkti.
Pildančiajam prašymą tokiai paramai gauti teks nurodyti vieną prekybos tinklą ar parduotuvę, kurioje socialiai remtinasis apsipirks su gautąja kortele.
Nauja parama
Panevėžio socialinių paslaugų centro socialinės darbuotojos Vilmutės Čepaitytės teigimu, mieste jau priimti 1168 prašymai socialinėms kortelėms gauti.
Anot jos, už paramos pinigus panevėžiečiai galės apsipirkti „Iki“, „Lidl“, „Maximos“, „Rimi“ prekybos tinklų parduotuvėse, taip pat „Gulbelėje“ Tulpių gatvėje. Neseniai į sąrašą įtraukta ir bendrovė „Aljansas Aibė“.
Socialinės kortelės skiriamos tiems, kurių pajamos siekia ne daugiau kaip 264 eurai vienam asmeniui. Panevėžio savivaldybė yra patvirtinusi, kad išimties tvarka ši parama priklauso ir vienišiems asmenims, pensininkams, neįgaliems asmenims, asmenims, auginantiems tris ir daugiau vaikų, kai pajamos neviršija 440 eurų.
Teikdami prašymą socialinei kortelei gauti panevėžiečiai pildo ir dar vieną prašymą – donacijai. Kitaip tariant, socialiai remtinasis iš „Maisto banko“ atiduotuvės galės gauti papildomų maisto produktų. V. Čepaitytė pastebi, kad šios paramos nenori labai maža dalis atėjusiųjų dėl socialinių kortelių.
Pastarosios turėtų pasirodyti jau kovą.
„Manau, kad kortelės labiau priimtinos, nes ne visada žmogus valgydavo, ką gaudavo maisto pakete, ne visą maistą toleruodavo. Be to, yra kūdikiai, mažamečiai vaikai, kurie nesinaudodavo tais produktais, o dabar kortelių gavėjai ką norės, tą ir pirks“, – sako socialinė darbuotoja.
Parduotuvės ne savame kaime
Europos socialinio fondo agentūra dar iki gruodžio 1-osios pasirašė bendradarbiavimo sutartis su prekybininkais, atitikusiais keliamus reikalavimus.
Panevėžio rajone kol kas produktus pagal socialines korteles bus galima pirkti „Iki“, „Maximos“ prekybos tinklo, bendrovės „Indritus“ parduotuvėse, tai yra tose, kurių daugelyje rajono miestelių ir kaimų nėra.
Viena labiausiai nuo Panevėžio nutolusių Vadoklių seniūnija yra ir ta, kurioje socialiai remtinų asmenų išties daug.
Čia paramą maisto paketais gaudavo beveik pustrečio šimto žmonių.
Pasak seniūnės Mildos Tamokaitienės, vadokliškiams, kad apsipirktų su socialine kortele, teks važiuoti į Ramygalą arba Panevėžį.
„Vieną kartą per tris mėnesius vis tiek suras būdą nuvažiuoti. Kai seniūnijos darbuotojai su reikalais važiuoja į miestą, kam labai reikia, paimame kartu, nuvežame ir į polikliniką. Gal ir šiuo atveju galėsime padėti. Kaip sakoma, bus bėda, bus ir roda“, – svarsto seniūnė.
Anot jos, kol gyventojai nesusidūrė su naująja tvarka, tik atsisėdę padūsauja, kaip reikės pasiekti miestą ar Ramygalą.
„Aišku, kad gyventojams būtų kur kas patogiau apsipirkti vietoje“, – sutinka M. Tamokaitienė.
O prašymus „Maisto banko“ donacijai kol kas pildo mažai seniūnijos gyventojų. Seniūnės manymu, vietiniai baiminasi, kad iš atiduotuvės maisto produktus reikės pasiimti greitai, o galimybės nuvykti jų pasiimti konkrečiu metu gali ir nebūti.
Apsipirkti nori mieste
Paįstrio seniūno Virginijaus Šležo teigimu, Paįstryje taip pat nėra socialinių kortelių projekte dalyvaujančių parduotuvių.
Visgi jis mano, kad šios seniūnijos gyventojams apsipirkti mieste sunkumų nekils. Pasak seniūno, kone visi rizikos grupei priklausantys asmenys, dalį pašalpos gaunantys per parduotuves, ir dabar pageidauja apsipirkti mieste, nes ten skelbiamos akcijos.
Nors V. Šležas neabejoja, jog per visą seniūniją bus įvairių situacijų, bet tiems, kam bus sudėtinga pasiekti miestą, pagelbės seniūnija.
Ne mažiau nei 5 kg
„Maisto banko“ Panevėžio padalinio vadovė Justina Tubienė pasakoja, kad socialiai remtiniesiems bus siūlomos donacijos.
Kitaip tariant, turintieji socialines korteles papildomai galės pasiimti maisto produktų atiduotuvėje. J. Tubienės teigimu, joje bus įvairių produktų: ir suaukotų per paramos akcijas, ir paskutinės dienos galiojimo, ir ūkininkų dovanotų, ir ilgesnio galiojimo.
„Sumos, už kiek atiduotuvėje galės pasiimti maisto, nėra, tačiau numatyta, kad žmogui priklausys ne mažiau nei 5 kg produktų. Apskaičiuota, kad mažiau produktų sudarytų nevisavertį krepšelį“, – sako padalinio vadovė.
Kol kas neaišku, kada atiduotuvė atvers duris.
Donacijas galės paimti ir artimieji ar socialiniai darbuotojai.
„Yra įvairių minčių dėl atokiau nuo miesto gyvenančių žmonių – kaip jiems pasiekti toliau esančias parduotuves ir donacijas. Manau, kad gyvenant šiuolaikinėje visuomenėje, nebėra taip sudėtinga nukakti į miestą. Galima prašyti socialinių darbuotojų, savanorių pagalbos“, – svarsto J. Tubienė.
Į socialines korteles 2024–2027 m. kasmet planuojama pervesti iki 17 mln. eurų.
Perėjus prie naujos paramos nepasiturintiems gyventojams teikimo tvarkos, projekto partneriams – savivaldybių administracijoms, seniūnijoms, „Maisto bankui“ ir Raudonojo Kryžiaus draugijai sumažės administracinė ir finansinė našta, nes nereikės žmogiškųjų išteklių priimant produktus, juos sandėliuojant, rūšiuojant, sudarant paketus ir išdalinant nepasiturintiems žmonėms. Nereikės rūpintis produktų transportavimu savivaldybių viduje tarp seniūnijų, nuomotis sandėlių, ieškoti dalijimo punktų.